Шетња по парковима Београда
2018-05-05 | Београд, Srbija
Окупљање заинтересованих је у 9 часова код станице тролејбуса 25 мај-Кућа цвећа (Булевар кнеза Александра Карађорђевића).
Планирана је шетња кроз Хајд парк, Топчидер и Кошутњак, Легат Петра Лубарде.
Цена акције је 50 динара (прилог за Планинарски дом Бранко Котлајић у Проклетијама)
Наратор и организатор Живота Лазаревић 064 169 99 27.

Малиник, Лазарев кањон и Злот
2018-05-12 | Лазарев кањон, Srbija
Срећан је онај коме је мајка природа дала лепоту, јер га она свугде препоручује и он није странац… Ј. В. Гете
Од времена неогена (отприлике пре 26 милиона година) крашки процеси али и тектонски поремећаји (депресије) начинили су од источног обода јужног Кучаја величанствен Лазарев кањон. Он је један од најнепроходнијих кањона у Србији, дугачак 4,5 км са дубином од 300 – 500 метара, а најмања ширина кањона је 4 метра. Одликује се вертикалним кречњачким стенама, јединствен по разноврсности површинских и подземних облика крашког рељефа, као што су крашке долине, вртаче, шкрапе, каменице, пећинне и јаме.
На подручју Лазаревог кањона откривено је више од 70 спелеолошких објеката, првенствено пећина и јама. Најзначајније пећине су Лазарева и Верњикица. Флора овог подручја 1,5 пута је богатија од флора Националних паркова Копаоника, Шаре и Ђердапа, а пет пута разноврснија од флоре читаве Србије. Лазарев кањон је проглашен за Споменик природе и као такав је под заштитом државе. Поглед на Лазарев кањон са гребена Малиника је јединствен.
Ми ћемо доћи до седла Малиника 850 м и да би уживали у погледу са места званом Гаура фрђи фунд одакле се виде сва четири улазна крака, Веј, Демизлок, Микуљ и Ковеј. Напомена – не пролази се кањоном реке пошто је то немогућа мисија, бар у пролеће.
МАЛИНИК, ЛАЗАРЕВ КАЊОН И ЗЛОТ
Субота 12. мај, полазак у 6 часова ујутру са паркинга код општине Нови Београд. Долазак до села Злот предвиђен око 9 часова.
Након кратке припреме следи полазак маркираном стазом до гребена планине Малиник. Са гребена Малиника пружа се одличан поглед како на сам кањон тако и на околне планине. Сам успон није технички захтеван, али је потребна кондиција и стандардна планинарска опрема – пре свега добре ципеле и кабаница.
По повратку са Малиника спуштамо се до видиковца Ковеј па назад до полазне тачке. Постоји могућност куповине локалних производа димљеног качкаваља и меда. У повратку намера нам је да обиђемо и врело Грзе.
У Београд стижемо у касним вечерњим сатима. Тура није технички захтевна, а подразумева неопходну физичку кондицију.
ЦЕНА: 1.800 динара (аконтацијом од 1.000 динара обезбеђујете место и сигуран полазак).
ВОДИЧ: Живота Лазаревић, 064 169 99 27

Клинци Планинци на ЦЕРУ (689м)
2018-05-12 | Цер, Srbija
Биће ово четврти пут како Клинци Планинци походе поносни Цер.
Легендарна планина Цер, удаљена је 25 километара од Шапца. Са Цера се пружа поглед на благо заталасане пределе Мачванске равнице и Поцерине, све до Саве и Дрине. Планина чије је име заувек убележено на страницама историје нашег народа за време Првог светског рата и славне победе српске војске над много јачим непријатељем, интересантна је и по разним легендама… Ко још није чуо легенду о цару Тројану и његовим козјим ушима? Један такав цар или демон живео је управо на Церу…
План пута
– полазак у 7 часова са паркинга од Арене (Булевар З. Ђинђића)
– од 9 до 10 часова посећујемо Текериш и причамо о славној победи Србије над Аустроугарском (прилагођено најмлађем узрасту).
– улазимо у аутобус и крећемо пут викенд насеља Водице на Церу, где нас сачекује наш другар и домаћин на овој акцији Милисав Марковић. После освежења пешачимо до Тројановог града, остатака куле из 3 века нове ере.
– одатле одлазимо ка планинарском дому, где ћемо одржати радионицу чија ће тема бити легенда о цару Трајану.
– преко врха Цера, пешачење настављамо шумским путем… силазећи до села Трбосиље, преко поточића… долазимо до старе воденице у коју ћемо завирити, а затим до интересантне црквице… Одатле превозом идемо до села Јошеве и нашег драгог домаћина Пантелије где ћемо ручати, око 16 часова и 30 минута…
– Укупна дужина стазе је 8,2км, стаза је претежно у спусту и није захтевна, ходамо углавном шумом
– Полазак за Београд око 18ч и 30мин.
ОПРЕМА: У складу са временом – слојевито облачење, доњи део тренерке или хеланке за девојчице… гојзерице или дубље патике, мали ранац са водом и ужином, резервном мајицом и чарапама. Заштита од кише и сунца.
ЦЕНА: 1750 дин. са ручком и уласком у спомен-костурницу на Текеришу. Ко не жели ручак, платиће 400 динара мањи износ.
ПРИЈАВЕ до чевртка на тел. 060 751 32 97, после 17 часова.
Уплата аконтације од 1000 дин. путем пост-нет упутнице у пошти, или на састанку у нашем клубу –ПК Раднички, ул. Војводе Шупљикца 31, четвртком од 19 часова.

Рам - Затоње - предворје Ђердапске клисуре
2018-05-13 | Рам, Srbija
Фото: Wikipedia/MedievalMerchant

Села Рам и Затоње налазе се на обали Дунава, на самом почетку речне границе са Румунијом. Терен којим ћемо пешачити има све елементе пешчаре. Иако овај потез географски не припада Делиблатској пешчари, од ње је удаљен свега неколико стотина метара. Лепота овог предела је разноврсна – од карактеристичних дина, до брежуљака обраслих четинарима, изузетних видиковаца на обали Дунава, док део стазе води и уз саму реку.
Од овог места почиње да се издиже моћна Ђердапска клисура. Близина клисуре, те банатских пространих равница, као и саме реке чини да на овим брежуљцима непрекидно дува јак ветар. При топлим данима то може бити само додатно освежење.
Недеља, 13. мај
Полазак у 7 часова, изнајмљеним превозом са паркинга Арене у Бул. Зорана Ђинђића. На почетну тачку пешачења долазимо око 9:30. Првих пола сата одвојићемо за обилазак тврђаве Рам у истоименом селу. Специфичност овог места је и једина преостала скела на Дунаву, која редовно саобраћа до Старе Паланке на банатској страни. До села Затоње требаће нам око 3 сата лагане шетње, где ћемо направити дужу паузу код локалне продавнице.
Фото: Wikipedia/Mazbln
Повратак је истим путем с тим што ћемо једним делом променити трасу и последњих неколико километара ићи самом обалом реке. По повратку у Рам, имаћемо паузу за ручак у чувеној сеоској кафани, која је надалеко позната по рибљој чорби.
Укупна дужина стазе је око 18 км, терен нема тешке деонице па је зато погодан за све категорије планинара.
Дођите да заједно обиђемо скривене и мање познате пределе Србије, који својом лепотом остављају без даха.
Повратак у Београд најкасније до 20 часова.
ЦЕНА: 1.200 динара
У ЦЕНУ УЛАЗИ: превоз минибусом, организациони трошкови
ОПРЕМА: ципеле, посуда за воду
ДОКУМЕНТА: планинарска књижица са плаћеном чланарином за 2018. годину
ВОДИЧ: Бојан Јелић, 064/031-046, bokijelic3@gmail.com
Пријаве уз аконтацију од 600 динара, сваког четвртка од 19-20ч у просторијама ПК Раднички, Војводе Шупљикца 31, Црвени Крст.
У случају одустајања потребно је пронаћи замену, уплаћена аконтација се не враћа.

Рајац - Сувобор - Равна Гора - Коштунићи
2018-05-20 | Рајац, Srbija
Фото: Википедија/ BrankaVV
20.05. (недеља) – Полазак из Београда у 7:30 са паркинга код „Арене“ – Нови Београд, Булевар Зорана Ђинђића.
Долазак на Рајац око 9:00 и полазак на планинарску туру преко врха Рајца 848м до планинарске куће “Добра вода“ (758м) где правимо паузу. Наставак успона према највишем врху планине Сувобор (864м) са кога се пружа поглед на планине: Рудник, Вујан, Овчар, Каблар, Маљен, Космај, Авала…
После паузе на врху спуштамо се према Равној Гори где обилазимо цркву посвећену Светом Ђорђу и споменик генералу Дражи Михаиловићу.
Наставак пешачења поред врха Бабина глава (787м) макадамским путем до села Коштунићи. Обилазак комплекса еко села и одмор у ресторану са великом понудом хране и пића: http://ekoselo-kostunici.rs/

Укупно време трајања туре са паузама око 6-7 сати, висинска разлика у успону око 600м, дужина 18-20км.
Полазак из Коштунића до 18.00, долазак у Београд до 20:30.
ИСХРАНА: из ранца или у ресторану у Коштунићима
ЦЕНА: превоз – минибус: 1.400 дин.
Пријаве, уплате и све додатне информације код водича:
Бојан Миловановић, МБ 466
Контакт телефон: 064 11 11 303
или на редовним састанцима у просторијама ПК Раднички четврком од 19:00 у ул.Војводе Шупљикца 31, Београд

Ртањ за свакога
2018-06-02 | Ртањ, Бољевац, Srbija
Фото: Википедија/Ања Игњатовић
Планина Ртањ у источној Србији због своје специфичности све више добија митски статус међу планинарима и осталим поштоваоцима природе. Ма колико пута да смо посетили Ртањ, тешко да ћемо чути да смо је се заситили и да не желимо да је посетимо опет. Пођимо поново у загрљај Ртњу.
Планинари који први пут долазе на ову планину имаће прилику да доживе оно нешто необјашњиво и да заувек урежу у себе неописиву енергију планине Ртањ.
2. јун – субота:
Полазак у 6.30 са паркинга Комбанк арене у Булевару Зорана Ђинђића. На полазну тачку успона доћи ћемо до 9 часова. На располагању биће две варијанте успона на врх – северном и јужном страном. На планини нема извора, тако да је потребно понети минимално 2л воде.
Прва варијанта:
Успон северном страном планине, кондиционо и технички тежи од успона јужном страном, али у летњим условима не представља велику препреку за планинаре чак и просечне кондиције. Стаза је прошарана шумом, гребенима, ливадама, изузетним пропланцима и видиковцима. Уз паузе и одмарања на атрактивним деловима стазе успон ће трајати до 5 часова. На врху Шиљак (1565м) спојићемо се са групом која буде долазила јужном страном, након чега ћемо се сви заједно спустити јужном страном у село Ртањ. Висинска разлика коју треба савладати износи око 1200 мнв.
Друга варијанта:
Група која се буде пела на планину јужном страном продужиће возилом још 6 км до истоименог села Ртањ, одакле ће кренути пут врха. Конфигурација терена јужне стране планине веома се разликује од северне. Прве део стазе води кроз шуму, а други део је ливадски терен – прошаран многобројним врстама биља и пољског цвећа. Стаза је једноставна, у серпентинама до самог врха и сваки планинар без великих напора и журбе може изаћи на врх Шиљак. Успон јужном страном трајаће између 3-4 сата, а висинска разлика биће нешто мања од 1000 мнв.
Уколико неко бржег темпа изађе до врха и не жели да чека групу са северне стране, може у договору са водичем истим путем кренути ка подножју планине.
По доласку у село Ртањ, сви заједно ћемо отићи до ресторана Балашевић на ручак и одмор.
ЦЕНА: 1.600 динара
У цену улази: превоз минибусом са путаринама, трошкови хране возача, организациони трошкови
Опрема: ципеле, штапови
Документа: планинарска књижица са плаћеном чланарином за 2018. годину
Водичи:
Бојан Јелић, тел. 064/031-0146, bokijelic3@gmail.com, водич северном страном планине
Мира Антић, тел. 064/174-7427, antic.d.mira@gmail.com, водич јужном страном планине
Пријаве уз аконтацију од 1.000 динара, сваког четвртка од 19-20ч у просторијама ПД Раднички, ул. Војводе Шупљикца 31, Црвени Крст.
У случају одустајања потребно је пронаћи замену, уплаћена аконтација се не враћа.

ПОВЛЕН (1347м) - Клинци Планинци
2018-06-09 | Повлен, Srbija
Повлен се налази југозападно од Ваљева, на 30 км од овог лепог града. Велики врх (1271 м) је најнижи, а Мали врх (1347 м) је највиши врх ове занимљиве планине чији предели и разноликост терена планинаре не остављају равнодушним.
План акције:
– Полазак у 7 часова са паркинга кoд Арене (Бул. З. Ђинђића)
– На пешачку туру крећемо у 10 часова. У планинарском дому остављамо вишак ствари, а ту ћемо, у повратку, и ручати – код наших домаћина из планинарског клуба „Повлен“.
– На једној од пауза деца ће сазнати ко су херпетолози и шта раде, као и зашто су гмизавци и водоземци важни у природи. Cвако ће направити и свог малог гмизавца, кога ће понети кући…

– Преко сва три врха ове планине прелазимо стазу дугу око 13 километара, са укупном висинском разликом око 700м (у успону и силаску), а успут ћемо видети и интересантне вулканске стене – Плоче.
– У дом се враћамо око 16 часова, на ручак и дружење.
– У Београд се враћамо до 20 часова и 30 минута.
ОПРЕМА: гојзерице, слојевито облачење, јакна са капуљачом, пресвлака, мали ранац са две боце од пола литра воде, сендвич, воћка.
ЦЕНА: 1.600 динара – са ручком. Ко не жели ручак, умањује се цена за 300 динара.
ПРИЈАВЕ: Јагода Новески – 060 751 32 9.
Аконтацију од 1000 динара уплатити на састанку нашег клуба Раднички – Војводе Шупљикца 31, четвртком од 19 часова или пост-нет упутницом у пошти.
Пријаве до 05.06.2018.

Клисура реке Градац
2018-06-10 | Градац, Srbija
ПОЛАЗАК: са паркинга у Устаничкој 125ц (Коњарник), тачно у 8.00 часова. Путујемо ка Ваљеву.
Крећемо се наизменично десном и левом страном клисуре, уживајући у необичној лепоти једне од најчистијих река Европе. Прву паузу правимо код Вајата и Коњичког клуба, у непосредној близини Дегурићке пећине, одакле практично почиње кањон, и ту се можемо расхладити уз познати фрапе од малине и купање по жељи.
И на даље правимо успутне паузе за одмор и купање. Кањон Градца је питом, у смислу да нема препрека за које је потребно више од пешачења, осим што ћемо реку десетак пута прегазити. Стаза је означена, времена ће бити довољно и за фоткање и за пливање.

Ова траса је препорука свакоме ко жели да ужива уз реку. Они којима одговара мање пешачења и напора, туру ће завршити код Етно домаћинства близу манастира Ћелије, или се одморити на прелепој ливади код Еко бивака. Они који буду расположени за више акције, наставиће све до Јаког извора.
Пре него пођемо ка нашем возилу, посећујемо манастир Ћелије, познатом по једном од највећих православних духовника – архимандрита, богослова и филозофа Јустина Поповића – горостасне фигуре, интелектуалца и мудраца који је у овом манастиру, изолован и одбачен од комунистичких власти, живео и стварао од 1947. до 1979. године.
Пењање уз степенице од манастира је вероватно и најтежи део ове туре, а ту нас чека превоз који ће нас одвести до ресторана на заслужен одмор и закуску по жељи.
Након свега тога полазимо до 20 часова за Београд.
ЦЕНА: 1.400 дин за чланове Клуба са плаћеном чланарином за 2018. годину. За групу од 40 учесника износ се умањује за 200 динара.
ОПРЕМА: имајте у виду да ћемо газити реку, па не препоручујем да то чините босоноги, боље обујте оно што ће таквом кретању највише одговарати (понесите обућу подесну за кретање по води), а стазом, наравно, у гојзерицама.
ПРИЈАВЕ и ИНФОРМАЦИЈЕ на састанцима Клуба, четвртком у 19.00, улица Војводе Шупљикца 31.
ВОДИЧ: Ненад Царевић

Овчарско-кабларска клисура
2018-06-16 | Овчарско-кабларска клисура, Srbija
ПОЛАЗАК са паркинга у Устаничкој 125ц (Коњарник), тачно у 6.30 часова. Путујемо Ибарском магистралом до Овчарко кабларске клисуре. Ту напуштамо возило и одатле почињемо пешачење од манастира Преображење, стазом дугом 13 километара, са висинском разликом од око 750 метара. Овај манастир се првобитно налазио са друге (леве) стране Западне Мораве, али је
срушен 1910. због градње железнице Чачак-Вишеград. У њему се живи по „јерусалимском типику“, по коме живе и монаси Хиландарци на Светој Гори. Био је и остао поштован као велика светиња.
Пут до манастира Сретење води нас 2 km уз Короњски до ка врху планине Овчар, на 800 метара надморске висине и представља непокретно културно добро. Наредна 2,5 km настављамо преко Сретенске косе према манастиру Свете Тројице, угњежђеном на шумовитој падинини Овчара, у атару села Дучаловићи, на територији општине Лучани и представља споменик културе од великог значаја. За оближња села он је парохијска црква, а по лепоти се битно издваја од осталих манастира.
Спуштамо се изнад тока Тројичког потока до Моравице у Овчар бањи и одлазимо до места чаробне лепоте, које се ретко посећује – бигрене каскаде Моравице, или Бањског потока, са бројним слаповима и водопадом! Од манастира до Бањског потока дели нас 2,5 km, углавном спуста.
До следеће одреднице дели нас километар. Спуштамо се до Мораве, прелазимо на другу страну моста, и посећујемо манастир Благовештење. Он се налази под Кабларом, узводно уз Мораву, с леве стране реке, изнад саме хидроцентрале Овчар
Бања и убраја се у споменике културе од великог значаја. Иначе, да је монашки живот ових предела и даље врло динамичан сведоче новији догађаји, као они у манастирима Стјеник на Јелици, Вазнесење на Овчару, па и у овом. Чућете о томе на лицу места…
Предстоји нам још 2 km хода до Кађенице. Ова пећина је костурница и капела, скривена у голој сивој стени виса Секира у Овчарско-кабларској клисури и потресан споменик цене којом је плаћана слобода Србије. У њој су Турци угушили димом збег од неколико стотина деце, жена и стараца у време Хаџи Проданове буне. Турци су открили збег и на улаз пећине нагомилали грмље и сламу и
запалили ватру, тако да се народ у пећини угушио. Пошто се народ угушио димом (кадом) од овог догађаја пећина је добила име Кађеница. Кости убијених у пећини су лежале тако до 1936. године, када су на залагање тадашњег владике жичког, Николаја Велимировића, сахрањене у два камена саркофага. Прилаз пећини је уређен пред почетак Другог светског рата. Поновно уређење пећине и приступа до ње је извршено 1991. године.
Враћамо се у Овчар бању и у 19.30 h полазимо за Београд, где стижемо до 22.30 h.
Ову акцију одликује скромна кондициона захтевност, што је чини приступачном и за почетнике.
ОПРЕМА: гојзерице, мали ранац са водом и храном за успут, камашне, штапови за ходање, одећа прилагођена времену, слојевита, заштита од ветра и евентуалних падавина, а ко жели, нека понесе и неопходан прибор за купање на базену у Овчар бањи.
ЦЕНА: 1.600 дин за чланове Клуба са плаћеном чланарином за 2018. годину. За групу од 40 учесника котизација се умањује за 200 динара.
ХРАНА: Из ранца.
ПРИЈАВЉИВАЊЕ и информације четвртком у 19.00 на састанцима Клуба, ул. Војводе Шупљикца 31.
ВОДИЧ: Ненад Царевић

Штубеј и врело Витановачке реке
2018-06-23 | Хомољске планине
Фото: Википедија/Suncica 8888
Штубеј је са својих 940м највећи врх Хомољских планина, а сам предео Хомоља међу планинарима се сматра за посебан микросвет који на малом простору обилује природним феноменима и лепотама као ретко која регија у нашој земљи, па и у окружењу. Једна од сијасет лепота овог краја је и врело реке Витовнице, потонуло у густу шуму, ушушкано и сакривено испод врха Штубеј. Благи хук врела и тишина овог места оставиће на вас посебан утисак.
Полазак у 7 часова, са паркинга Новобеоградске арене из Булевара Зорана Ђинђића.
У полазну тачку нашег данашњег пешачења – село Витовницу – доћи ћемо до 9 часова. Након кратке посете истоименом манастиру, крећемо ка врху Штубеј. Једним делом стазе кретаћемо се трасом популарног Хомољског маратона. Након сликања и кратке паузе на врху, наставићемо дивним шумским стазама, ливадама и пропланцима који се сматрају најлепшим потезом трасе маратона. На 15. километру искључујемо се са стазе маратона и густом шумом кроз дугу јаругу спуштамо се до врела Витановачке реке.
Овде ћемо направити дужу паузу, опустити се и уживати свим чулима. Након паузе настављамо пешачење коритом реке које је целим током испресецано потоцима, камењарима, малим слаповима и каскадама. Коритом реке доћи ћемо и до села Витовница и ту се наша акција завршава.
Дужина стазе је 27 км. Иако километарски дугачка, стаза је лепа и лака за пешачење и не захтева веће кондиционе напоре. По завшетку туре направићемо паузу у неком од сеоских ресторана који већином поседују рибњаке, па се може пробати свежа и квалитетна пастрмка.
Долазак у Београд најкасније до 22 сата.
ЦЕНА: 1300 динара
У цену улази: превоз минибусом, путарине, организациони трошкови, храна и пиће возача.
Опрема: ципеле, посуда за воду
Документа: планинарска књижица са плаћеном чланарином за 2018. годину
Водич: Бојан Јелић, 064/031-0146, bokijelic3@gmail.com
Пријаве уз аконтацију од 800 динара, сваког четвртка од 19-20 часова у просторијама ПК Раднички, Војводе Шупљикца 31, Црвени Крст, или Пост-Нет уплатом.
Без уплаћене аконтације пријава је неважећа. У случају одустајања потребно је пронаћи замену, уплаћени новац се не враћа.

ФРУШКА ГОРА: Крушедол - Велика Ремета - Сремски Карловци
2018-07-21 | Фрушка гора, Srbija
Полазак изнајмљеним возилом у 7 часова са паркинга новобеоградске арене, из Булевара Зорана Ђинђића. Пешачку туру започећемо од манастира Крушедол. Након кратке посете шумским стазама доћи ћемо до манастира Велика Ремета, где ћемо направити дужу паузу. Затим настављамо ка Стражилову, где ћемо обићи гроб Бранка Радичевића, а након тога наставити ка
планинарском дому, где нас поново чека дужа пауза за окрепљење и освежење. Од планинарског дома прелепом гребенском стазом наставићемо ка Сремским Карловцима, где је крај нашег пешачења. Након обиласка града, идемо у чарду на Дунаву, на неколико минута од центра Карловаца. Дужина стазе је око 20 км.
Долазак у Београд је предвиђен око 20 часова.
У случају недовољног броја пријављених планинара, акција ће се реализовати редовном линијом воза, што ће условити и незнатне измене трасе.
ЦЕНА: 1000 динара
У ЦЕНУ ЈЕ УКЉУЧЕНО: превоз минибусом са путаринама, организациони трошкови, храна и пиће возача
ОПРЕМА: планинарске ципеле, посуда за воду
ДОКУМЕНТА: планинарска књижица са плаћеном чланарином за 2018. годину.
ВОДИЧИ:
Бојан Јелић 064/031-0146, bokijelic3@gmail.com
Биљана Лукић 064/115-6276, lukicbil13@gmail.com
Пријаве уз аконтацију од 700 динара четвртком од 19-20 часова у просторијама ПК Раднички, Војводе Шупљикца 31, Црвени Крст, или пост-нет уплатом.
Без уплаћене аконтације пријава ће бити неважећа. У случају одустајања потребно је пронаћи замену, уплаћени новац се не враћа.

Стазама ресавских рудара
2018-08-04 | Сисевац, Srbija
ПОЛАЗАК у 6 часова са паркинга испред дома здравља „Шумице“ Устаничка 125ц. Потребно је доћи петнаестак минута раније како бисмо кренули на време. Путујемо ауто-путем до Ћуприје и даље ка Сењу и манастиру Раваница…
Након посете Раваници возимо се до рударског насеља Сењски рудник – места одакле је почела индустријализација Србије. О његовом настанку, историји рударења и перспективи у будућности, сазнаћете више више од водича у Mузеју угљарства.
По обиласку знаменитости Сењског Рудника превозом одлазимо до наше полазне тачке и оног најлепшег дела – а то је пешачење кроз Јужни Кучај. Пролазимо кроз још једну од знаменитости Кучаја, а то је војни полигон „Пасуљанске ливаде“ који представља један од највећих полигона за артиљеријску обуку у Европи.
Пролазећи кроз чаробне пределе ове планине, на петом километру од почетка пешачења налази се меморијални споменик природе Мијајлова јама. Према легенди, име је добила по пастиру Мијајлу којег је ован гурнуо док је свирао на ивици јаме. Нестао је у понору, а вода је кажу, изнела његову фрулу негде код Сисевца. Јама се налази на западном ободу планине Јужни Кучај на надморској висини од 710 m.
Километар даље (уз око 150 метара спуста) од Мијајлове јаме крије се још неафирмисани водопад Доњи Бигар. Налази се на југозападним ободима Јужног Кучаја. Извор потока који је саградио водопад је на 615 m надморске висине. Вода има велики проценат калцијума и магнезијум-карбоната чијим таложењем је настао не само водопад него и цео плато који је формиран између извора потока и водопада. Поток Доњи Бигар се за свој ток од око 1 km спушта до коте од 480 m надморске висине. Велика висинска разлика између извора и ушћа у већ формирану Јабланичку реку узрокује већи број мањих водопада и каскада.
Сисевац представља крајњу тачку наше акције и налази се на 6 километара од водопада Доњи Бигар стазом која води уз Јабланичку реку. Од водопада до Сисевца води више стаза па се у зависности од временских услова и жеља учесника акције може
искористити било која варијанта.
Тек по доласку у Сисевац схватићете какво благо крије Јужни Кучај. Сисевац представља право туристичко место са пуно
садржаја као што су: вештачко језеро са пуно цвећа, извор реке Црнице са пећином, старо рударско насеље са старим рударским окнима, базен са термоминералном водом температуре 36,6 степени, уређено излетиште, највећи рибњак у Србији за узгој пастрмке коју можете пробати у ресторану, прелепе природне целине као и други културно-историјски споменик на нашој акцији – манастир Сисојевац.
Дужина трасе износи око 13 километара и није технички/кондиционо захтевна, тако да је приступачна свим категоријама љубитеља природе.
У Београд стижемо до 22-30 h.
ОПРЕМА: гојзерице, мали ранац са водом и храном за успут, штапови за пешачење; одећа слојевита, одговарајућа временским приликама. У ранцу увек треба имати заштиту од ветра или евентуалних падавина и пресвлаку. Ко жели касније у базен, нека понесе купаћи костим и пешкир.
ЦЕНА: 1.500 динара. За групу од 40 учесника, цена се умањује за 200 динара. Улазница за Музеј износи 200, а за базен 300 динара.
ПРИЈАВЉИВАЊЕ и информације на састанцима Клуба, четвртком у 19 часова, ул. Војводе Шупљикца 31.
ВОДИЧ: Ненад Царевић

Лазарев кањон
2018-08-25 - 2018-08-26 | Лазарев кањон, Srbija
Човек спозна себе кад спозна своје границе…
Уколико сте спремни за авантуру пођите у један од најнепроходнијих кањона да га освојите, а себе победите…

Свако ко прође кроз Лазарев кањон, схватиће његову неописиву лепоту коју чине Лавља врата, Лазарева кула, бројне пећине, реке Микуљ, Демизлок и Веј. Импозантних је димензија са тесно склопљеним литицама које достижу висину и до 450 метара. Геоморфолошки феномени, флористичко богатство и разноврсност крашког рељефа са многим спелеолошким објектима чини овај кањон јединствен не само у Србији већ и у Европи.

Полазак у суботу, 25. августа у 6 часова са паркинга код општине Нови Београд. Иде се ауто-путем до Параћина и искључења за Зајечар. Долазак до Злота и Лазареве пећине предвиђен је око 9 часова. Следи припрема, паковање и улазак у сам кањон. Кањон је сув и пролази се коритом реке. Терен је стеновит и мора се опрезно ходати. Прва пауза је предвиђена код Лављих врата, следећа пауза у зависности од кретања групе је код Лазареве куле и кањона Микуљске реке, која нам је излазна тачка. Излазимо из кањона пре сумрака и постављамо шаторе поред извора Микуљске реке.

Недеља 26. август – устајање, паковање ствари и полазак путем преко Дубашнице и долазак до Лазареве пећине. Предвиђена је посета пећини и видиковцима у њеној околини као и куповина локалних производа. Уколико будемо имали среће можда нађемо и чувено кучајско-влашко злато.

Висинска разлика од око 450 м, дужина стазе кроз кањон први дан 16 км, други дан путем-планинарском стазом 14 км.

Полазак за Београд око 18 часова уз свраћање до села Криви Вир где је извор Црног Тимока – један од најлепших извора воде у Србији.
Долазак је предвиђен око 22 часа.

Учесници ове акције морају имати адекватну опрему, физичку и психичку припремљеност, искуство али и способност да се самим проласком кањона не угрозе многе заштићене животињске (Vipera ammodytes) и биљне врсте (Ramonda serbica). Са собом понети кабаницу, штапове, обућу која прекрива скочни зглоб, дуге ногавице, штапове, батеријску лампу, шатор, врећу за спавање и већу количину воде минимум 5 литара као и храну.

Учесници иду на сопствену одговорност уз дужно придржавање Правилника о безбедном извођењу планинарских активности Планинарског савеза Србије. Организатор задржава право измене плана у случају непредвиђених околности.

ЦЕНА: 2000 динара
ВОДИЧ: Живота Лазаревић, 064 169 99 27

Пријава уз аконтацију од 1000 динара, четвртком од 19 до 20 часова у просторијама ПК Раднички, Војводе Шупљикца 31 на Црвеном крсту до попуне места. У случају одустајања потребно је пронаћи замену, уплаћена аконтација се не враћа.

МИРОЧ - Мали Штрбац (626м), Лепенски вир, Капетан Мишин Брег
2018-08-25 | Мироч, Srbija
Планина Мироч, наслоњена на обале великог Дунава, налази се у источној Србији и припада Карпатским планинама. Део је Националног парка Ђердап, који је један од бисера природе Србије. Попећемо се на Мали Штрбац, други врх по висини на Мирочу, одакле је јединствен поглед на Ђердапску клисуру и тзв. Велики Казан Дунава. Одатле се лепо види и румунска страна обале, као и у стени исклесан лик Децебала- последњег краља Дакије.
Посетићемо Лепенски вир, светски познато археолошко налазиште, где су нађени трагови живота из времена средњег и младог каменог доба. Становници Лепенског вира били су рибари, касније и сточари. Једно од најстаријих урбаних насеља на свету, значајно је и по својој оригиналној уметности.
„Капетан Мишин брег“- Еко-етно комплекс, у самом срцу Ђердапске клисуре, налази се на око 6 км од Доњег Милановца. Са узвишења се пружа леп поглед на Дунав, ту је и галерија на отвореном „Човек, дрво, вода“- збирка скулптура од дрвета и камена. Ту ћемо ручати и имати радионицу на отвореном. Деца ће израђивати риболике и човеколике скулптуре, налик онима које су у праисторији израђивали људи у Лепенском виру.

Фото: Википедија/Mazbln
План пута:
– Полазак је у 6 часова ујутро, са паркинга испред Арене, Булевар Зорана Ђинђићa (северна страна Арене)
– Путујемо ка Пожаревцу, а онда ка Голупцу и Лепенском виру, где бисмо требали да стигнемо око 10 часова. Следи посета археолошком налазишту, одмор и доручак – 1 сат и 30 минута.
– Одлазимо аутобусом ка Голом брду – 277м, где бисмо требали да будемо до 13 часова, одакле полазимо ка Малом Штрпцу (626м) – пешачимо око 4,5 км. Стаза иде делом кроз шуму, а онда излази на гребен, одакле је сликовит поглед на Дунав. Повратак назад истом стазом ка Дебелом брду где нас чека аутобус, који ће нас превести до Капетан Мишиног брега, где стижемо око 17 -17.30 часова. Планирано задржавање (ручак и радионица за децу) у етно компексу је око 2 часа.
-Полазак ка Београду је планиран за 19 – 19.30, а због дужине путовања стижемо око 23 – 23.30.
ОПРЕМА : У складу са временом, доњи део тренерке, или хеланке за девојчице…гојзерице или дубље патике, мали ранац са водом и ужином, резервном мајицом и чарапама. Заштита од сунца.
ЦЕНА: 2600 динара за децу, за одрасле 2900 динара, а у њу је укључено:
– улазница за Национални парк Ђердап, 150 динара по особи, деца до 7 година не плаћају улазницу.
– улазница у археол. налазиште Лепенски вир: деца – 250 динара, одрасли – 350 динара
– ручак у етно домаћинству – 500 динара деца, одрасли – 700 динара, ко неће ручак, цена се умањује за тај износ.
– трошкови превоза…
Обавезна аконтација 2000 динара.
Пријаве до 16.08. 2018. телефоном, или на састанку у нашем клубу: четвртак – 19 часова – ПК “Раднички”, Војводе Шупљикца 31.
ВОДИЧ: Јагода Новески, тел: 060 751 32 97
Идемо у овај сликовити крај наше земље да планинаримо на планини која је дом чувене виле Равијојле… да учимо о нашим далеким прецима, становницима Лепенског вира, да се дивимо Дунаву, реци уз коју су наши преци били зачетници цивилизације, да будемо уметници и израђујемо риболике скулптуре које ћемо понети кући и сећати се, када их погледамо, овог мало удаљенијег краја наше Србије, који би по значају и лепоти требало да буде познатији и посећенији.

Кањон Белог Рзава
2018-09-01 - 2018-09-02 | Бели Рзав, Srbija
ПОЛАЗАК: У 7 часова са паркинга у Устаничкој 125 ц (Коњарник, код хотела „Србија“). Молимо вас да дођете 15-ак минута раније, како бисмо кренули на време. Оно што нам је потребно је цео дан за опуштену акцију, а када већ зато идемо дан раније, онда смо га богато испланирали: путујемо преко Ваљева и Дебелог Брда ка Бајиној Башти и Перућцу, где правимо већу паузу (сат и по) да бисмо прошетали дуж најкраће реке у земљи – Врело, коју другачије зову Година, јер је дугачка свега 365 метара. Обилазимо стару воденицу, ушће Врела у Дрину… Можемо се освежити директно у Дрини, или у ресторану изнад водопада реке Врело.
Стижемо у Ђуриће и подижемо шаторе крај старе школе, пред самим кањоном Белог Рзава. Вечерамо, а после, воља нам ићи на плажу Спајића језера, или пењати се на стену изнад логора.
Недеља, 2. септембар:
Буђење у 7 часова, доручак, паковање шатора. Возач долази како бисмо ствари унели у комби. До 8.30 полазимо у кањон. Проћи ћемо га коритом, неких 2,6 km, а потом се пењемо десно уз Солиле и преко Кошаришта, Трифковића и Костића, уском шумском стазом стижемо до места одакле смо пошли и где нас чека возило.
Укупна дужина трасе износи 8 километара, а висинска разлика 400 m. Током повратка, паузу правимо у ресторану иза Бајине Баште.
ОПРЕМА: гојзерице, обућа за воду, шатор, врећа, подлошка, батеријска (чеона) лампа, храна за успут и за доручак. Неопходно је да за пролазак кањона будете обучени тако да вам кретање кроз воду не представља проблем, дакле: купаћи, или шорц, обућа од неопрена, спортска сандала (или крокс) или патике.
Храна за успут, током хода, из ранца. У недељу, при повратку ћемо, по жељи, ручати у ресторану крај Дрине.
НАПОМЕНА: На једном месту у кањону, високом око 3 метра спуштаћемо се један по један помоћу прусика и ужета. Иза тог места наилазимо на потез дуг свега неколико метара, који ћемо препливати. Све остало је обичан ход са малим ранчевима на леђима. Ово није екстремни кањон и може га проћи сваки рекреативац.
ПРИЈАВЕ и информације на састанцима Клуба четвртком у 19.00, у Војводе Шупљикца 31.
ЦЕНА: 2.600 дин за чланове Клуба са плаћеном годишњом чланарином.
У ЦЕНУ УКЉУЧЕНО: превоз, логорска вечера и трошкови организације.
Не планира се велика група, пријавите се на време јер је број учесника ограничен.
ВОДИЧ: Ненад Царевић, 064 684 01 37

Румија, Лисињ, водопади Цијевне
2018-10-04 - 2018-10-07 | Румија, Crna Gora
Четвртак, 4. октобар:
ПОЛАЗАК: У 20 часова са паркинга у Устаничкој 125ц (Коњарник, код хотела „Србија“). Потребно је да дођете 20-ак минута раније, како бисмо кренули на време. Путујемо Ибарском магистралом, кроз кањон Мораче и Подгорицу. Пут је дуг (9 сати) и направићемо паузу у Мачкату (Златибор). У Шушањ стижемо у јутарњим сатима. Смештамо се у комфорне трокреветне и четворокреветне апартмане са купатилом и коришћењем кухиње виле „Марчић“, на обали мора.
Петак, 5. октобар:
Након што се сместимо у собе, и краћег одмора, одлазимо до села Луње које се налази у подножју Лисиња (1353 мнв), које је наша полазна тачка за данашњи успон. Оно што је карактеристично за Лисињ је да се у односу на Румију налази ближе Јадранском мору, па је утолико са овог врха поглед на обалу и море величанственији. Сам успон није превише захтеван и погодан је и за оне са мање искуства, али никако није за потцењивање. До врха нас дели око 4,5 km са око 600 m успона. Иде се пастирском стазом која у одређеним деловима има доста камења, те су гојзерице неопходне за овај успон. На самом почетку стазе (у селу Луње) постоји извор и то је једино место на којем је могуће наточити питку воду. Након краћег пешачења кроз ретку шуму, излазимо на простране голети Лисиња, које су углавном изразито камените уз понеку ливаду и удолину. Карактеристично за овај део стазе је то да ћемо проћи бројне зидове изграђене од набацаног камена, који ограђују мале травнате површине које су некада биле обрађиване. Не треба да вас изненади ако на путу до врха видимо крда коња који се слободно крећу Лисињем и његовим обронцима.
Сам врх је доста простран и безбедан, као и сама стаза до њега, нема експонираних и опасних делова. На врху ћемо направити паузу за фотографисање, одмор, освежење и уживање у феноменалном погледу на обалу црногорског приморја од Аде Бојане, преко Улциња, Утјехе, Добрих Вода, Бара, Шушња, Сутомора…
У повратку ка Шушњу можемо свратити у неки од хипермаркета („Воли“ и „Лаковић“) у набавку, након чега ће нам преостати још једино да се опустимо и уживамо на плажи. На спавање ћемо отићи раније јер нам следи изузетно напоран дан.

Субота, 6. октобар:
Устајемо у цик зоре да бисмо стигли да попијемо кафу, доручкујемо, спремимо се и кренемо што раније ка Старом Бару, који је полазна тачка за успон на Румију. Одатле до врха пешачимо око 11,5 km са преко 1400 m успона (!!!), тако да иако технички није превише захтеван, за овај успон је неопходна одлична физичка кондиција. Осим тога, Румија је позната и по доста високој температури и влажности ваздуха, те је јако битно понети довољне количине воде са собом (минимум је 2 l, мада се препоручује и више). Успут постоје два извора, али су оба поприлично удаљена од самог врха.
Полази се од тврђаве у Старом Бару макадамским путем у процеп брда, затим уз поток (у ово доба године је по правилу пресушио) где нам предстоје први већи напори и стрмији успони до села Мали Микулићи. Овде се поново укључујемо на макадамски пут (стари пут за Улцињ) и стаза постаје доста лакша за савладавање без неких већих успона. Овим путем настављамо до Доброг дола (на неких 9 km од Старог Бара), где правимо краћу паузу да се одморимо јер одавде креће „озбиљан“ успон. До врха нам предстоји још око 2 km, али са висинском разликом од око 600 m (на табли која обележава скретање за врх пише 2,2 km и 2,5 сата).

Стаза је у почетку са блажим успоном, на тренутак улази у шумски појас где постаје стрмија, и на крају излази на веома стрм сипар. По сипару се крећемо опрезно, водећи рачуна да не оборимо неки камен на остале учеснике туре који су иза (тј. испод) нас. Након отприлике два сата излазимо на превој испод самог врха и одавде ће нам се први пут указати величанствен поглед на Скадарско језеро и Проклетије иза њега. Ово место уједно означава и крај сипара и најтежег дела успона (мада нам предстоји још изразито стрм успон).
Ту ћемо се на кратко зауставити да „дођемо до даха“, али не предуго, јер до нашег циља имамо још мање од пола сата. И овај део је доста стрм, али није под сипаром, тако да је доста стабилнији и лакши за кретање. Последњих десетак метара пред излазак на врх су доста стрми и захтевају додатан напор и концентрацију, али чим изађемо на врх све ће бити заборављено – указаће нам се невероватан поглед на све стране!
Са једне стране поглед „пуца“ у недоглед на пучину Јадранског мора, са друге стране преко Скадарског језера и Проклетија, јужно низ гребен ка Улцињу и Улцињској солани, а северно преко безбројних врхова и гребена све до Ловћена и Оpјена. На врху се такође налази и Црква Свете Тројице, која је подигнута 2005. године.
Након паузе за фотографисање и одмор на врху, опрезно се спуштамо низ овај најопаснији део, водећи рачуна како о својој, тако и о безбедности других учесника акције. По силаску са сипара и овог најстрмијег дела, ако буде времена можемо обићи руски манастир Светог Сергија Радоњешког, који се налази у непосредној близини. Повратак до Старог Бара је истом стазом којом смо и дошли, а по силаску заинтересовани могу да обиђу и тврђаву у Старом Бару, а обавезно ћемо стати и код језерцета да се расхладимо.
Очекивано време повратка у Шушањ је у касним поподневним сатима, тако да ће вероватно бити времена за одмор на плажи уз брчкање у Јадранском мору.
НАПОМЕНА: Овај успон је физички захтеван, висинска разлика од чак 1.400 m говори колико је тежак. Осим тога, један део стазе иде по терену по којем је кретање теже (сипар, корито реке, стене…), тако да никако није препоручљиво да полази неко ко нема одговарајућу кондицију и искуство.

Недеља, 7. октобар:
Устајање, кафа, доручак, паковање за повратак… Али, овде се наше путовање још не завршава. Полазимо до 9:00 часова ка Подгорици, али скрећемо лево ка водопадима на Цијевни! Ту правимо паузу, довољну да уживамо у несвакидашњој лепоти водопада Цијевне, а ту је и ресторан „Нијагара“ (Ракића куће).
У наставку пута следи гранични прелаз, a по уласку у Србију, направићемо још једну паузу у ресторану „Језеро“, на обали Златарског језера.
ОБАВЕЗНА ОПРЕМА: гојзерице, мали ранац за успоне, штапови, камашне, одећа слојевита и прилагођена временским приликама, заштита од ветра, сунца и евентуалних падавина; лична документа, купаћи и одећа за посету манастиру. Храна и вода.
ЦЕНА:
70 € (за групу од 18 учесника) + (900 дин, за чланове Клуба са плаћеном годишњом чланарином)
65 € (за групу од 28 учесника)+ (900 дин, за чланове Клуба са плаћеном годишњом чланарином)
У ЦЕНУ УКЉУЧЕНО: превоз и смештај у апартманима виле „Марчић“ у Шушњу, боравишна такса, путно и здравствено осигурање и трошкове организације.
У ЦЕНУ НИЈЕ УКЉУЧЕНО: храна и индивидуални трошкови.
Број учесника је ограничен и не планира се велика група.
НАПОМЕНА: Путно и здравствено осигурање је обавезно јер смо ван Србије. Уколико поседујете сопствено, донесите на увид и биће вам одбијено од износа котизације (-200 дин).
ПРИЈАВЉИВАЊЕ и информације четвртком у 19.00 на састанку клуба, улица Војводе Шупљикца 31.
Приликом пријављивања обавезно је достављање података неопходних за организацију (име и презиме, контакт телефон, број личне карте, а за полису и ЈМБГ) и измирење аконтације у износу 40 €. У случају одустајања, аконтација се враћа искључиво ако се обезбеди замена (од стране учесника, или Клуба ако постоји листа чекања).
ВОДИЧ: Ненад Царевић, 064 684 01 37

Дани гљива - Дивчибаре
2018-10-06 | Дивчибаре, Srbija
Акцију „Дани гљива“ традиционално одржава Гљиварско друштво Ваљево, а и ове године се одвија на планини Маљен и висоравни Дивчибаре – 980 метара. Највиши врх Маљена је Краљев сто (1096 м). Дивчибаре су познате по лепим видиковцима међу којима је и Црни врх (1056м), на који ћемо се и ми попети.
ПЛАН ПУТА
Полазак ка Дивчибарама у 8 часова од Београдске Арене, северна страна, главни улаз из булевара З. Ђинђића. Путујемо ка Ваљеву, преко Диваца и Мионице, стижемо око 10 часова и 30 минута до хотела Хеба, где ћемо присуствовати отварању манифестације „ДАНИ ГЉИВА“, разгледати изложбу и део пратећег програма изложбе.
– У 12 часова полазимо на планинарење ка Црном врху и гребеном ка Великим плећима 1056м. Ту ћемо у околним шумарцима тражити печуркице (сви ће добити рукавице и под будним оком миколога одвајати јестиве од нејестивих, учити искуствено…). На некој од пауза, деца ће креирати своје КУЋИЦЕ У ГОРИЦИ… Ако буде времена, спустићемо се до кањона Црне Каменице. Планинарићемо око 7 километара.

– У повратку, око 16 часова, силазимо ка центру места, где нас чека аутобус и превози у Подбукове, до домаћинства Обрадовић (где смо увек лепо угошћени и домаћински дочекани, а наша Миља спрема сласни ручак који се деци највише свиђа – месо и поврће испод сача). Посетићемо и стари вајат у коме уз огњиште чувају предмете из времена наших предака о којима је топле песме писао Миљин супруг Мило…
– Ручак је до 17 часова, а после одмора и обиласка вајата, полазимо ка Београду, где би требало да стигнемо најкасније до 21 сат.
ОПРЕМА: гојзерице или патике које се не клизају, дугачке панталоне, слојевита гардероба, заштита од кише, пресвлака, ранчић са ужином и две боце по пола литра воде…
ЦЕНА: – за децу 1600 динара са ручком, а ко неће умањује се износ за 300 динара.
– за одрасле 1800 динара са ручком, ко неће ручак, умањује се цена за 500 динара.
На овој акцији децу ће пратити и дружити се са њима: доктор микологије Невена Вукојичић која је и прошле године била са нама, наш друг Небојша Кандић, члан Миколошког друштва Србије, Ваљевски гљиварчићи вођени њиховом Александром, биологом.
Биће то узбудљив дан проведен у природи, планинарићемо и учити о недовољно познатом свету интересантних, тајновитих гљива.
ПРИЈАВЕ: Водичу – Јагода Новески – на тел. 060 751 32 97 до четвртка.
Потребно је уплатити аконтацију од 1000 динара – пост нет упутницом, или у клубу ПК „Раднички“, у четвртак (на састанку од 19 часова), ул. Војводе Шупљикца 31.

Шетња обалама Дунава и Тамиша
2018-10-14 | Београд, Srbija
Фото: Википедија/Laslovarga
Скуп планинара је у 9 часова, на првом стајалишту аутобуских линија после Панчевачког моста (МЗ Крњача) – најчешће линије су 43, 95, 96 и 101. Ту ће нас сачекати наш пријатељ планинар Аца Пејовић – Пеја, који ће уједно бити наш домаћин и водич на овом пешачењу.
Од Панчевачког моста крећемо се насипом, питомим и живописним теренима у правцу Панчева. Преко пута гледаћемо на острво Белу Стену, а затим доћи и до места где се Тамиш улива у Дунав. Стари светионик – кула, који одолева зубу времена, ово место чини посебним. Наставићемо даље све до улаза у град Панчево,
где ћемо одморити у неком од ресторана. Повратак је линијом градског превоза 108, која вози до Богословије.
Дужина стазе је око 18 км.
Пријаве код водича или на полазном месту.
Цена акције: 50 динара (прилог за планинарски дом „Бранко Котлајић“ у Грбаји).
Водич: Бојан Јелић 064/031-0146, bokijelic3@gmail.com

Између Овчара и Каблара - Западна Морава вијугара
2018-10-28 | Каблар
фото: Википедија/Чедомир Жарковић
Планинарски клуб „Раднички“ у сарадњи са Via Serbia позива да кренете са нама до најпознатијег видиковца на Каблару, доживите лепоту коју пружа ова планина и јединствена клисура и уживајте у већ познатом погледу на вијугаве меандре Западне Мораве.
Овчарско-кабларска клисура као један од најлепших региона Србије, плени природном лепотом, захваљујући чудесном и неукротивом току Западне Мораве која се пробила кроз ипресивне литице Овчара и Каблара и створила три јединствена меандра, од којих два представљају геоморфолошки феномен „укљештене меандре“. Називају је још “Мала српска света гора“ због мноштво манастира скривених у густом зеленилу које краси Овчар и Каблар, а лековити извори и Овчар Бања, који се налазе у оази зеленила, мира и тишине чине овај регион јединственим, чија се лепота најбоље може видети са врха планина.
ПЛАН ПУТА
7:00 часова: Полазак са главне железничке станице код плаве локомотиве, долазак 15 минута раније како би смо кренули на време. Путујемо са успутним паузама преко Ибарске магистрале и Чачка до Овчар бање.
10:00: Долазак у Овчар бању и припрема за успон.
10:15: Крећемо на успон код манастира Никоље и планинарског дома „Каблар“ стазом број 3. Дужина стазе до видиковца је око 5,5 км, а висинска разлика коју ћемо прећи износи 600 м. Стаза води кроз шуму и два мала села, на пар места је благи успон, спада у лакше стазе за успон на Каблар и лаганим ходом до видиковца стиже се за око 2 сата.
12:15: Стижемо на врх Каблара (885 м), где правимо већу паузу за предах, одмор, ужину, фотографисање и уживање у погледу.
12:45: Спуштамо се живописном стазом бр 4, која води кроз шуму и шљивике до манастира Благовештење и Овчар бање. Стаза је лагана, дужине око 6 км, коју са кратким паузама прелазимо за око 2 сата.
Стаза је кружна, а укупна дужина (успон и спуст) је око 11,5 км и потребна је средња физичка кондиција.
15:30: Након пешачења одлазимо на купање и опуштање у затвореном базену у Wellnes центру Каблар са лековитом бањском водом температуре 38˚C. У склопу центра је и ресторан, кафе бар, сауна, па постоји могућност упражњавања остале понуде коју овај центар пружа.
Све информације о центру можете погледати на следећем линку http://www.wellnesscentar-kablar.com/
18:00: Полазак за Београд. Очекивано време доласка је око 21:00 часова.
Кондициона тежина: 5/10
ОПРЕМА: гојзерице, мали ранац са водом и храном за успут, штапови, заштита од ветра и евентуалне кише, батеријска (пожељно чеона) лампа са резервним батеријама, купаћи костим, одећа слојевита примерена временским условима.
ЦЕНА: 1700 дин (минибус, 20 особа)
У цену укључено: превоз, вођење и организацијски трошкови
У цену није укључено:
– улазница за базен (300 динара)
– улазница за сауну (800 дин сат времена)
– индивидуални трошкови
ПРИЈАВЕ:
на 0692109830 – ПК Раднички или на састанку у Клубу, четвртком од 19.00, Војводе Шупљикца 31
или на тел. 064/8951330 – Александра Цветковић или infoviaserbia@gmail.com

Равна гора - Сувобор - Рајац
2018-10-28
ПОЛАЗАК: са паркинга у Устаничкој 125 ц (Коњарник), тачно у 7 часова. Молимо вас да дођете 10-ак минута раније, како не бисмо каснили у поласку. Путујемо Ибарском магистралом а после Лазаревца ка Мионици, где ћемо имати получасовну паузу за јутарњу кафу и доручак. Потом одлазимо у Струганик и обилазимо меморијални комплекс – родну кућу војводе Живојина Мишића. Даље се возимо до полазне тачке наше пешачке туре – цркве Светог Ђорђа на Равној Гори. Одатле крећемо ка Сувобору.
Са врха Сувобора спуштамо се према планинарској кући ПК „Победа“ – „Добра вода“ и даље до планинарског дома „Душко Јовановић“ на Рајцу, где нас чека комби. У дому ћемо се окрепити пред повратак.
Наведена траса је дуга 12,5 km са успоном од 300 m.
ОПРЕМА: гојзерице (или трекинг патике ако је време суво), мали ранац са водом и храном за успут, слојевита одећа примерена временским условима, заштита од ветра и евентуалних падавина, пресвлака.
ЦЕНА: 1.400 дин за чланове Клуба са плаћеном чланарином
ПРИЈАВЕ: код ВОДИЧА – Ненад Царевић, тел. 064 684 01 37
или на редовним састанцима у просторијама ПК Раднички, четврком од 19:00, у ул.Војводе Шупљикца 31

Рипањ - Авала - Пиносава
2018-11-11
Скуп планинара је у 9 часова на станици аутобуса Трошарина. Од Трошарине возимо се аутобусом 405 до железничке станице у Рипњу, одакле полазимо на пешачење око 10 часова. Долазимо на Авалу око 13 часова, где ћемо направити дужу паузу, након чега се спуштамо до Пиносаве, где ћемо у ресторану Липовица завршити нашу шетњу уз топлу супу и чај. Ту је уједно и стајалиште аутобуса 401, 403, 405, 408…
Дужина стазе је 13 км.
Пријаве код водича или на полазном месту.
Цена акције: 50 динара (прилог за планинарски дом „Бранко Котлајић“ у Грбаји).
Водич: Бојан Јелић 064/031-0146, bokijelic3@gmail.com

Зајечарски бастиони
2018-11-24 - 2018-11-25 | Зајечар, Srbija
Зајечарски бастиони окружују град Зајечар. Били су распоређени тако да су чинили прстен око града, правећи бедем који је служио у војним биткама и одбранама града. Има их осам – Источна Краљевица, Парајанкул, Западна Краљевица, Краварник, Коилова чука, Влашко брдо, Пландиште и Шонтолово.
Ови бастиони су након Другог светског рата били заборављени и препуштени зубу времена и за њих се готово до скоро није ни знало. Захваљујући волонтерима из Зајечара, из “ОПСД Драган Радосављевић“, последњих година су оживели , али се не налазе под заштитом Завода за заштиту споменика културе, па извора о свакодневном животу на овим утврђењима, као и изградњи истих има јако мало. Волонтери верују да постоји и још неколико неоткривених.
Њихова изградња започела је 1892/1893. године, а цео фортификациони систем од осам утврђења завршен је до почетка Балканских ратова 1912/1913. године. Сматра се да је у рату са Бугарском 1913. год, бугарска војска знајући за бастионски појас око града одустала од напада на Зајечар и изабрала далеко неповољнији правац преко Кадибогаза, након чега су продрли у Тимочку долину, заузели Нови Хан, а затим и Књажевац. У ратовима од 1914-1918. бастиони нису имали прилику да покажу своју одбрамбену снагу.
Зајечарски бастиони уједно су и део бастионске трансверзале која обухвата 11 контролних тачака. Нећемо бити у прилици да их обиђемо све, али свако себи може обезбедити дневник трансверзале где ће се на свакој тачки налазити печати за оверу. Свако ко неком следећом приликом
дође и достави на увид попуњен дневник добија од домаћина из “ОПСД Драган Радосављевић“ (http://www.opsddraganradosavljevic.rs/) диплому и значку.

Поред осам бастиона трансверзалу још сачињавају Феликс Ромулиана, ХЕ Гамзиград и локалитет Влашки до.
Од домаћина из овог друштва сазнаћемо на лицу места нешто више о сваком од ових утврђења.
Дођите да заједно обиђемо ове јединствене споменике историје.

Субота 24. 10.2018.
Полазак: са паркинга новобеоградске Арене из Булевара Зорана Ђинђића у 7 часова. По доласку у Зајечар прво ћемо посетити утврђење Источна Краљевица (205 м), које је уједно и КТ1. Оно је подигнуто 1893. године и спада у најмање утврђење од свих. Затим настављамо до утврђења Парајанкул на КТ2 (312 м). Подигнуто 1893. године у време једине посете краља Александра Првог Обреновића Грљану. Комбинованог је артиљеријско-пешадијског типа. Пешачење настављамо ка КТ3, до утврђења Западна Краљевица (250 м). Штитило је јужне ободе града, саграђено такође 1893. године. Тиме завршавамо пешачење за тај дан, а прећи ћемо око 9 километара.
Смештамо се у хотелу у Гамзиградској бањи, где ћемо на располагању имати двокреветне, трокреветне и четворокреветне собе, као и бањски базен.
Недеља 25.10.2018.
У хотелу имаћемо и доручак, након чега око 8 часова полазимо на пешачење – прећи ћемо 16,5 км. Возилом долазимо до села Велики Извор одакле крећемо. То је КТ9 и утврђење на Пландишту које је чинило источну одбрану града, изграђено 1892/1893, посвећено је Хајдук Вељку, а на војничкој чесми у близини стоји натпис „Србија изгинулим синовима 1876-1885“. Настављамо до КТ10, утврђења Шонталово. Ово утврђење поседовало је снабдевање водом из сопственог бунара. Последња тачка је КТ 11, Влашки до, изузетан локалитет на 6 км од Зајечара. Представља необичан спој природних лепота и предела од историјског значаја. Баш на овом месту некада се налазила прва станица Белгијске пруге. У 19. веку група белгијских предузетника населила се на подручју источне Србије и уложила капитал у руднике.Да би производе превозили до Дунава требали су им пруга и пристаниште, тако да је 18.10.1888. године изграђена прва индустријска пруга у Србији – и то свега 4 године након изградње прве пруге у нашој земљи. Ова пруга – позната под називом Белгијска пруга – била је дугачка 82 км. Подигнут је и споменик првој станици Белгијске пруге, а у близини се налази и шумска црква светог Јована , за коју се верује да је изграђена на остацима цркве из византијског периода, поред које је се некада налазила римска ковница новца. Са видиковца „Крст“ пружа се невероватан панорамски поглед на Зајечар и планине које га окружују. Недалеко се налази и кањон Прлитске реке са водопадом. Цео крај обилује и пећинама од којих је најпознатија Барбарош.
У 17 часова полазимо ка Београду. Са успутним паузама долазак у Београд је предвиђен за најкасније до 10 сати.
Опрема: Ципеле, вода, заштита од кише, чеона лампа
Документа: планинарска књижица са плаћеном чланарином за 2018. годину
Цена: 3500 дин
У цену акције укључено: превоз изнајмљеним возилом, путаринаме, ноћење у хотелу у Гамзиградској бањи са коришћењем базена и доручком, ноћење и трошкови исхране возача, услуге локалног водича, организациони трошкови.
У цену акције не улази: Дневник трансверзале ( ко жели, цена је 250 динара). Потребно је понети своје јастуче за печат.

Водич: Бојан Јелић 064/031-0146, bokijelic3@gmail.com
Пријаве уз уплату пуне цене од 3500 дин , сваког четвртка од 19-20 часова у просторијама ПК Раднички, Војводе Шупљикца 31, Црвени Крст, или пост-нет уплатом. У случају одустајања пронаћи замену, у противном ће се вратити половину суме. У случају одустајања дан пред акцију, водич задржава цео износ. Без уплаћене суме пријава ће бити неважећа.

Вршачке планине
2018-12-08 - 2018-12-09 | Вршац, Вршац, Srbija
Вршачке планине налазе се у Панонској равници у југозападном делу Баната и леже на граници са Румунијом. Заједно са Фрушком гором спадају у острвске планине, јер су некада била острва у Панонском мору. Највиши врх, уједно и највиши врх Војводине је Гудурички врх (641 м).
Субота: 8.12.2018.
Полазак из Београда редовном линијом воза. Воз креће са станице Прокоп у 7:24, на станици Карађорђев парк је у 7:28, затим код Вуковог споменика у 7:32 и у Београду је код Панчевачког моста у 7:36 часова – учесници сами бирају станицу где ће ући у воз.
У Вршац долазимо у 9:03 часова. По доласку у Вршац, направићемо паузу од један сат у центру града, а онда крећемо ка Вршачкој кули на 399 м. Након обиласка куле, настављамо пешачење ка планинарском дому, а успут ћемо се попети и на Ђаков врх (449м). Укупна дужина пешачења биће око 10 км. Сместићемо се у планинарском дому и остатак дана искористићемо за дружење и слободне активности. Ноћење.
Недеља: 9.12.2018.
Полазак у 6 часова ка Гудуричком врху, који је наш данашњи циљ. До врха и назад до дома требаће нам око 7 сати. На путу ка Гудуричком врху попећемо се и на Лисичју главу (590 м). Иако скромне висине, завршни успон ка овом врху спада у теже и кондиоционо је захтеван, што свакако не треба потценити.
По повратку у дом имаћемо дужу паузу за ручак, затим се пакујемо и полазимо ка Вршцу. Уколико нам пролазно време буде добро, можемо пешице доћи до града, а уколико не, организоваћемо превоз такси-возилима за повратак до станице. Они саобраћају до краја асфалта, што је негде подно Вршачке куле. Дужина пешачења овог дана биће укупно до 25 км.Воз за Београд полази у 18:13 часова.

Опрема: Планинарске ципеле, вода, заштита од кише, чеона лампа
Документа: планинарска књижица са плаћеном чланарином за 2018. годину
Цена акције: Свако сноси своје трошкове.
Цена возне карте у једном правцу је 370 динара. Повратна карта износи негде око 600 динара. Такси возило од или до Вршачке куле износи око 150 дин по особи. Ноћење у планинарском дому је 300 динара у заједничкој или 400 динара у двокреветној соби. У дому се може купити и храна. Доручак кошта 200 динара, а уколико се договоримо са домаром, може се направити и заједнички ручак: гулаш,пасуља и сл.
Ко жели, може неки симболичан износ платити водичу за обнову нашег планинарског Дома у Грбаји.
Водич: Бојан Јелић, 064/031-0146, bokijelic3@gmail.com
Пријаве сваког четвртка од 19-20 часова у просторијама ПК Раднички, Војводе Шупљикца 31, Црвени Крст.

Планина Тара (aкција намењена планинарском подмлатку)
2018-12-08 - 2018-12-09
Тара је једна од најшумовитијих планина у Србији, налази се у западном делу Србије, просечне надморске висине од 1000 до 1200 м. Тара је савршенство нетакнуте природе.
Другари, хајде да се проведемо тарски – царски: да планинаримо два дана, да се креативно играмо и понешто научимо о овој прелепој планини, која је и Национални парк.
Субота, 8. децембар
Полазак: са паркинга новобеоградске Арене из Булевара Зорана Ђинђића у 7 часова. Маршрута: Београд – Ваљево – Бајина Башта – Калуђерске Баре.
Долазак до 11:00 часова у планинарски дом на Калуђерским Барама (https://www.psb.rs/) смештај у дому, доручак.
Краћа пешачка тура: Пл. дом – Јаревац и назад (око 8 км). Дружење у дому: осликавамо наше штапове, „Тара-квиз“ са наградама… Ноћење.
Недеља, 9. децембар
Устајање у 7ч. доручак до 8ч.

Пешачка тура: Планинарски дом (1050 мнв) – манастирски станови – Ђурино брдо – Борово брдо (1000 мнв) – Јаревац (930 мнв) – планинарски дом.
Дужина стазе око 12 км. Висинска разлика у успону и силаску око 120 м. На стази ћемо урадити још једну креативну стварчицу- украс који ћемо понети кући. Сећаћемо се тако наше Таре у празничним данима, мада је и сам одлазак на Тару празник.
После ручка следи паковање ствари и полазак за Београд око 16:00 часова.
Смештај:
Дом на Калуђерским барама је власништво Планинарског Савеза Београда. Капацитет дома је 20 лежајева.
Исхрана:
Исхрана је индивидуална уз могућност припреме заједничких оброка.
Потребна документа: планинарска књижица са плаћеном чланарином за 2018 ( за одрасле и лична карта )
Цена акције (укључује превоз и смештај):
за планинаре млађе од 18 год.: 1.500 динара, за остале планинаре 2.000 динара.
Пријаве, уплате и све додатне информације код водича :
Јагода Новески, тел. 060 751 32 97
Бојан Миловановић, тел.064 11 11 303
или на редовном састанку у просторијама ПК Раднички, у четвртак од 19:00 у ул. Војводе Шупљикца 31, Београд

Шетња обалом Тамиша
2018-12-15 | Београд, Srbija
Скуп планинара је у 8:45 часова, на аутобуској окретници код Богословије. Одатле у 9 часова полази аутобус 108 којим ћемо се возити до последње станице. Молимо учеснике да буду тачни, јер је следећи полазак тек у 9:30 часова.
По изласку из аутобуса, идемо до Тамишког насипа и крећемо на пешачење узводно поред Тамиша. Овај потез обилује мирном, прелепом и нетакнутом природом, остављајући утисак потпуне дивљине. Повратак је истом стазом и зависно од тога колико будемо расположени да ходамо насипом, дужина пешачења ће износити 15-20 км. Наш домаћин ће и овај пут бити Аца Пејовић–Пеја, врстан познавалац Тамишко–Дунавских терена и околине Панчева.
По завршетку туре одморићемо се на Панчевачком кеју, у неком од многобројних ресторана, уз топлу рибљу чорбу и чај.
Повратак је аутобусом 108, који саобраћа на сваких 30 минута. Исто толико му и треба до Богословије.
Пријаве код водича, или на полазном месту.
Цена акције: 50 динара (прилог за планинарски дом „Бранко Котлајић“ у Грбаји).
Водич: Бојан Јелић, 064/031-0146, bokijelic3@gmail.com

Космај
2018-12-15 | Космај
ПОЛАЗАК: са паркинга у Устаничкој 125ц (Коњарник) у 7.00 часова.
Возићемо се аутопутем преко Малог Пожаревца до Етно-села Амерић, где ћемо направити паузу за кафу. (http://etnoseloameric.rs/)
Након паузе, возимо се до Космаја, где на Змајевцу напуштамо возило. На почетку туре нас чека успон од неких 160 метара ка видиковцу Кошутица, који се налази на надморској висини од 460 метара, одакле се пружа леп поглед. Одатле се спуштамо ка виноградима Карвел и настављамо према остацима манастира Кастељан, а одатле се пењемо до Спомен костурнице и споменика Незнаном Космајском јунаку из 1914. године.
Након успона од неких 200 мнв, следи нам спуштање до манастира Тресије. Ова траса је дуга 6,5 км и ко жели, може овде завршити туру, па ће га возило након обиласка манастира пребацити до ресторана, где ће сачекати остатак групе.
Остали настављају пешачење од манастира Тресије ка врху Космаја и споменику борцима Космајског одреда из 1945. године. Та етапа је дугачка око 2,5-3 км, са успоном око 200 метара. Ту се завршава наша пешачка тура, након које идемо на заслужени ручак или кафу у ресторан.
Целокупна тура је дугачка око 10 километара.
ОПРЕМА: гојзерице, камашне, мали ранац са водом и храном за успут, штапови за пешачење, чеона лампа, заштита од ветра и евентуалних падавина, пресвлака.
ДОКУМЕНТА: планинарска књижица са плаћеном чланарином за 2018. годину
ЦЕНА: 1200 динара
ВОДИЧ: Ненад Царевић, 064-6840-137

36. Божићни успон на Ртањ
2019-01-12
Субота, 12. јануар 2019. године
05:45 – Полазак из Београда, са паркинга новобеоградске Арене из Булевара Зорана Ђинђића (доћи 15 минута раније).
Долазак у подножје Ртња, где прва група од сепарације креће северном страном ка врху Шиљак – 1.560 мнв (успон 1200 мнв), док друга група наставља аутобусом до рударског насеља, одакле се врши успон јужном страном планине (успон 1000 мнв).
Обе групе по завршетку успона силазе јужном страном планине до насеља, где нас чека аутобус.
Полазак за Београд се планира за 18:00 часова.
НАПОМЕНА:
Понети топлу гардеробу (топле јакне, капе, рукавице) и обућу погодну за планинарење у зимским условима и на високим планинама. Понети храну и довољне количине воде. Ко од раније поседује учесничку књижицу, нека је понесе са собом. Ове године у пансиону РАДГОСТ биће организован необавезан ручак, и то: планинарски пасуљ 200 динара, пилећа чорба 150 динара, пљескавица 150 динара.
Вођа акције задржава право да у случају непредвиђених околности измени план.
Сваки учесник акције учествује на сопствену одговорност, према правилнику ПСС.
ЦЕНА: 1.500 динара (превоз аутобусом)
Пријаве код водича са уплатом превоза, четвртком од 19 ч, на састанку клуба, Војводе Шупљикца 31.
ВОДИЧИ: Александар Лукић, тел. 064/1420012, е-mail: acavidovdan1975@yahoo.com
Јагода Новески, тел. 060/7513297, e-mail: caomehus@gmail.com

Богојављенски успон на Бељаницу
2019-01-19 | Бељаница, Србија
АКЦИЈА СЕ ОТКАЗУЈЕ ЗБОГ МАЛОГ БРОЈА ПРИЈАВЉЕНИХ ПЛАНИНАРА

Хомоље - Врата (815м) и Кобиља Глава (778м)
2019-01-27 | Хомољске планине
06:30 – Полазак из Београда, са паркинга новобеоградске Арене из Булевара Зорана Ђинђића (доћи 15 минута раније). Путујемо до села Витовница, које ће бити полазна тачка данашњег планинарења.
Долазак у Витовницу са паузом у Петровцу на Млави је до 9 часова. Посетићемо истоимени манастир Витовница, познат по великом духовнику, Оцу Тадеју, где се налази и његов гроб.
Први врх на који ћемо се попети су Врата. Стаза је питома, није тешка, погодна је за уживање и све категорије планинара. Ова стаза се често користи за време Хомољског маратона и у том циљу је и маркирана и трасирана, да би сви они који не могу или не желе да превале велику километражу маратона, уживали у чарима Хомоља са мање напора. Са врха Врата пружа се леп поглед на део венца Хомољских планина. У случају погодног времена, задржаћемо се и мало дуже на врху. Затим настављамо шумским стазама до врха Кобиља глава, са кога ћемо се спустити у прелепу долину реке Витовнице, чијим ћемо током доћи на полазну тачку – село Витовницу.
Стаза је укупне дужине 15 километара и пешачење ће трајати око 5 сати. Укупна висинска разлика коју треба савладати је 760 мнв.
При повратку у Београд, направићемо паузу за јело у Петровцу на Млави, не дужу од једног сата.
Цена акције: 1400 динара
У цену улази: Превоз изнајмљеним возилом са путаринама и оброк возача.
Опрема: Ципеле, камашне, чеона лампа, штапови, заштита од кише, резервна пресвлака.
Документа: Планинарска књижица са плаћеном чланарином за 2019. годину
Водич: Бојан Јелић, МБ 675, тел 064/031-0146, е-mail: bokijelic3@gmail.com
Пријаве уз аконтацију од 1000 динара, сваког четвртка од 19-20ч у просторијама ПД Раднички, Војводе Шупљикца 31, Црвени Крст, или пост нет уплатом.
Без уплаћене аконтације пријава се сматра неважећом. У случају одустајања потребно је пронаћи замену, уплаћена аконтација се не враћа.

Дивчибаре-Маљен (Црни врх-1093м. и Голубац-1050м.)
2019-02-03 | Дивчибаре, Srbija
Планинарење, санкање и постављање ресторана за птице
Дивчибаре се налазе у централном делу планине Маљен (југозападна Србија, 38 км удаљене од Ваљева). Окружују их Сувобор и Повлен. Због географског положаја планине Маљен, где се сучељавају различите ваздушне масе (са Карпата, из Панонске низије и Медитерана), дивчибарски ваздух обилује јодом, помаже код ослобађања од алергија и чисти плућа. Просечна надморска висина је пријатних 980м. Дивчибаре су карактеристичне по дугом задржавању снежног покривача, планинском бору (који на другим планинама расте на већим надм. висинама), „тепих-ливадама“, нарцисима у пролеће, богатству воде, прелепим видиковцима и погледима.
07.00 – Полазак из Београда, са паркинга новобеоградске Арене из Булевара Зорана Ђинђића (доћи 15 минута раније). Путујемо Ибарским путем и преко Диваца и Мионице стижемо у центар Дивчибара око 9.30 часова.
После кратког одмора крећемо ка првом врху (Голубац, 1050 м.). Дужина туре је око 2 км, успон тек неких 100 м. Са Голупца се пружа прелеп поглед на околне врхове, целу висораван и ваљевске планине Повлен, Јабланик, Медведник. На овој рути причаћемо о заштити птица станарица и бити креатори „ресторана за птице“ – правићемо колачиће за птице и хранилице од природног материјала, како би птицама направили угодне ресторане, не остављајући за нама материјале који се тешко разграђују у природи.
Успон на други врх, Црни врх (1093 м.), други врх по висини на Маљену, почиње стрмом стазом. Често ћемо се одмарати, али ћемо успон завршити прелепим погледима ка Сувобору, Каблару,Овчару, аможда чак и Тари, Голији, Златибору…). Силазимо санкама или клискајући се низ скијашку стазу.
По силаску, свраћамо до хотела Пепа, у центру (могућ договор са родитељима око наручивања топле чорбице и палачинки…)
Полазак за Београд око 17.30 часова, а у Београд би требало да стигнемо до 20 часова.
Опрема: Планинарске ципеле, слојевито облачење, јакна са капуљачом, капа, рукавице, пресвлака, мали ранац са водом и сендвичем, слаткишима… Уз клиска или санке, потребна је још само добра воља, да нам Маљен остане у лепом сећању…
Цена акције: 1250 дин.
Водич: Јагода Новески, МБ 467, тел. 060 751 32 97
Пријаве до 28.01.2019. са аконтацијом од 1000 дин. или целим износом на састанку – четвртком од 19 часова, ПК РАДНИЧКИ, Ул .Војводе Шупљикца 31. или на телефон водича постнет упутницом у пошти.
НАПОМЕНА: На акцији могу учествовати само чланови ПСС- а, значи, сви морају имати картице са уплаћеном чланарином за 2019-ту год , а списак учесника мора бити готов 5 дана пре почетка акције, зато вас молим да се пријавите на време!
Учесници иду на сопствену одговорност, уз строго придржавање Правилника о безбедности и одговорности у извођењу планинарских активности ПСС: http://www.pss.rs/wp-content/uploads/2015/11/6-pravilnik-o-bezbednosti.pdf
